Det sendte chokbølger gennem Danmark da det blev offentliggjort, at 1000 kr. sedlen vil blive udfaset. Det har fået danskerne i gang med at bruge kontanterne. Men det møder nu modstand fra nationalbanken og erhvervsministeren, der vil sænke kontant branchen i detailhandlen. Men nu er der måske hjælp på vej til borgere med kontanter.
Det skriver Ekstra Bladet
Forslaget, der søger at sænke kontantgrænsen fra 20.000 til 15.000 kroner, står overfor skeptisk modtagelse fra Den Europæiske Centralbank (ECB) og kritiske røster inden for samfundet.
ECB har i et høringssvar udtrykt tvivl om, hvorvidt en lavere kontantgrænse faktisk vil virke efter hensigten. "Det er vanskeligt at vurdere effekten af nedsættelsen, da der ikke foreligger tilstrækkelig dokumentation eller konsekvensanalyser," påpeger ECB.
Baggrunden for forslaget er et ønske om at mindske hvidvask gennem detailhandlen. Hvis forslaget vedtages, betyder det, at forbrugere kun vil kunne betale kontant op til 15.000 kroner i butikker. Nationalbanken, som støtter forslaget, har også besluttet at udfase tusindkronesedlen fra 31. maj 2025.
Kritikerne af forslaget, herunder journalist og tech-kritiker Anders Kjærulff, frygter imidlertid for konsekvenserne af en sådan nedsættelse. Kjærulff, stifter af bevægelsen Bevar Kontanter, mener, at lovforslaget vil have negative konsekvenser for privatpersoner og erhvervslivet. "Man arbejder for at afskaffe kontanter, hvilket også kunne åbne for indførelsen af euroen," udtaler han.
Kjærulff fremhæver yderligere, at sådanne tiltag kan skade borgeres privatliv, særligt dem, der ikke er fortrolige med digital teknologi. "Dette tydeliggør en manglende bekymring for danskernes privatliv og samfundets robusthed," siger han.
Forslaget om en lavere kontantgrænse har således vakt debat om både det praktiske og det principielle i at begrænse kontantbetalinger, hvilket stiller spørgsmålstegn ved både effektiviteten og konsekvenserne af en sådan politik.